Űrvilág űrkutatási hírportál (http://www.urvilag.hu) | |||
Az első üzemidő-hosszabbító műhold Bajkonurból – egy új távközlési műhold társaságában – indult a MEV-1. Feladata másik műholdak megmentése. 2019. október 9-én, magyar idő szerint 12:17-kor a bajkonuri 200/39-es indítóállásból startoló Proton-M rakéta a Briz-M végfokozatra szerelt két műholdat állított geostacionárius átmeneti pályára. A Mission Extension Vehicle (MEV, küldetéshosszabbító eszköz) nevű űreszközt az azóta már a Northrop Grumman által felvásárolt, és a cég „innovatív rendszerek” (Northrop Grumman Innovative Systems) üzletágaként működő (és többek között az ISS-hez repülő Cygnus teherűrhajókat is gyártó) Orbital ATK építette. A MEV-1 a világon az első olyan szatellit, amelyet az üzemeltető cégek és kormányzati szervek műholdjai élettartamának megnövelésére fejlesztettek. Egyes becslések szerint itt egy 3 milliárd dolláros piacról lehet szó (lásd a témáról írt 2018-as cikkünket). A Northrop Grumman véleménye szerint – és ehhez azért nem kell nagy jósnak lenni – a geostacionárius pályán keringő műholdak szervizelésében lesz a legnagyobb fantázia.
Ebből talán kitűnik, hogy nem „teljes szervizről” van szó, vagyis a MEV nem alkalmas arra, hogy mondjuk akkumulátort vagy antennát, esetleg hajtóművet cseréljen egy műholdon. Arra képes, hogy ha a műhold egyébként működőképes, csak helyét vagy helyzetét nem képes tartani, akkor ezt biztosítsa. Nem véletlen tehát a mission extension (küldetéshosszabbító) kifejezés használata az orbital repair (orbitális javítás) helyett. Ettől persze még ez is komoly előrelépés, hisz egy komolyabb GEO távközlési hold rengeteg pénzbe kerül. A mostani feladat a „temetői pályán” lévő Intelsat-901 megközelítése, dokkolás, majd a kettős rendszer visszatérése a geostacionárius pályára. Itt az Intelsat-901 újból „távközlési műholddá válik”, persze úgy, hogy térbeli stabilizációjáról, és a Föld felszíne feletti magasság tartásáról immár a MEV-1 gondoskodik. A „közös munkát” 5 évre tervezik, majd a MEV-1 visszaviszi az immár élettartama végére ért Intelsat holdat a temetői pályára és lekapcsolódik róla.
Fantáziaképen a MEV-1 és az Intelsat-901 által alkotott „műholdszerelvény” geostacionárius pályán. (Kép: Nathan Koga / SpaceFlight Insider)
A 2326 kg starttömegű, két nagyméretű napelemtáblával és két elektromos hajtóművel ellátott MEV-1 tervezett élettartama 15 év. Ebbe több dokkolásnak/lekapcsolásnak, illetve rengeteg manőversornak kell beleférni, vagyis lesz még szabad kapacitás az Intelsatos kísérlet után is!
Ha minden a tervek szerint halad, akkor nagyjából egy egy-másfél év múlva, egy Ariane-5 rakétával kerülne pályára a kissé módosított MEV-2, melynek egy ma még meg nem nevezett Intelsat holdról kéne „gondoskodnia”. A módosítás oka pedig az, hogy „anyahajóként” vinne magával némi kereskedelmi rakományt (kísérleti berendezéseket), valamint egy pár tudományos célú CubeSatot is.
A Proton rakétával most pályára került másik műhold az Eutelsat európai műholdas távközlési szervezet Eutelsat-5 West B holdja, melyet – mint neve is sugallja – a nyugati 5°-os geostacionárius pozícióban fognak „rögzíteni”. A műhold starttömege 2864 kg, tervezett élettartama legalább 15 év, fedélzetén 35 Ku-sávú transzponder található. Szolgáltatásait elsősorban a francia, spanyol és észak-afrikai lakosok élvezhetik majd. Ezt a műholdat is az Orbital ATK építette, igaz egy másik, a GEOStar-2-es buszon. Véletlen egybeesés? Aligha... Talán inkább arról van szó, hogy két műhold egyidejű startmegrendelésével a Northrop Grumman (1 kg-ra vetítve) kisebb számot látott az indítási árajánlaton... | |||
|